Mākslīgais intelekts
Šķēršļu pārvarēšana starpplatformu izvietošanā AI apstrādes vienību laikmetā
![](https://www.unite.ai/wp-content/uploads/2024/07/AI_Chips_Cross_platform_deployment.webp)
AI aparatūra strauji attīstās, izmantojot tādas apstrādes vienības kā CPU, GPU, TPU un NPU, un katrs ir paredzēts īpašām skaitļošanas vajadzībām. Šī dažādība veicina inovāciju, bet arī rada problēmas, izvietojot AI dažādās sistēmās. Atšķirības arhitektūrā, instrukciju kopās un iespējās var izraisīt saderības problēmas, veiktspējas nepilnības un optimizācijas problēmas dažādās vidēs. Iedomājieties, ka strādājat ar AI modeli, kas nevainojami darbojas ar vienu procesoru, bet ar citu procesoru šo atšķirību dēļ ir grūti. Izstrādātājiem un pētniekiem tas nozīmē risināt sarežģītas problēmas, lai nodrošinātu viņu AI risinājumu efektivitāti un mērogojamību visu veidu aparatūrā. Tā kā mākslīgā intelekta apstrādes vienības kļūst daudzveidīgākas, ir ļoti svarīgi atrast efektīvas izvietošanas stratēģijas. Tas nav tikai par lietu saderību; tas ir par veiktspējas optimizēšanu, lai iegūtu vislabāko no katra procesora. Tas ietver algoritmu pielāgošanu, modeļu precizēšanu un rīku un sistēmu izmantošanu, kas atbalsta vairāku platformu saderību. Mērķis ir izveidot netraucētu vidi, kurā AI lietojumprogrammas darbojas labi neatkarīgi no pamatā esošās aparatūras. Šajā rakstā ir apskatīta sarežģītība, kas saistīta ar starpplatformu izvietošanu AI, atklājot jaunākos sasniegumus un stratēģijas šo problēmu risināšanai. Izprotot un novēršot šķēršļus mākslīgā intelekta izvietošanā dažādās apstrādes vienībās, mēs varam sagatavot ceļu pielāgojamākiem, efektīvākiem un vispārēji pieejamiem AI risinājumiem.
Izpratne par dažādību
Vispirms izpētīsim šo AI apstrādes vienību galvenās īpašības.
- Grafiskās apstrādes vienības (GPU): Sākotnēji paredzēts grafikas renderēšanai, GPU ir kļuvuši būtiski AI aprēķiniem, pateicoties to paralēlās apstrādes iespējām. Tie sastāv no tūkstošiem mazu kodolu, kas var pārvaldīt vairākus uzdevumus vienlaikus, izceļoties paralēlos uzdevumos, piemēram, matricas operācijās, padarot tos ideāli piemērotus neironu tīklu apmācībai. GPU izmanto CUDA (Compute Unified Device Architecture), kas ļauj izstrādātājiem rakstīt programmatūru C vai C++ valodā efektīvai paralēlai skaitļošanai. Lai gan GPU ir optimizēti caurlaidspējai un var paralēli apstrādāt lielu datu apjomu, tie var būt energoefektīvi tikai dažām AI darba slodzēm.
- Tensoru apstrādes vienības (TPU): Tensoru apstrādes vienības (TPU) Google ieviesa, īpašu uzmanību pievēršot AI uzdevumu uzlabošanai. Viņi lieliski paātrina gan secinājumu izdarīšanas, gan apmācības procesus. TPU ir īpaši izstrādāti ASIC (lietojumprogrammām specifiskās integrētās shēmas), kas optimizētas TensorFlow. Tajos ir a matricas apstrādes vienība (MXU) kas efektīvi apstrādā tenzoras darbības. Izmantošana TensorFlowGrafikā balstītais izpildes modelis, TPU ir izstrādāti, lai optimizētu neironu tīklu aprēķinus, piešķirot prioritāti modeļa paralēlismam un samazinot atmiņas trafiku. Lai gan tie veicina ātrāku apmācības laiku, TPU var piedāvāt atšķirīgu daudzpusību nekā GPU, ja tie tiek piemēroti darba slodzēm ārpus TensorFlow sistēmas.
- Neironu apstrādes vienības (NPU): Neironu apstrādes vienības (NPU) ir izstrādāti, lai uzlabotu AI iespējas tieši patērētāju ierīcēs, piemēram, viedtālruņos. Šie specializētie aparatūras komponenti ir paredzēti neironu tīklu secināšanas uzdevumiem, par prioritāti izvirzot zemu latentumu un energoefektivitāti. Ražotāji dažādi optimizē NPU, parasti mērķējot uz konkrētiem neironu tīkla slāņiem, piemēram, konvolucionālajiem slāņiem. Šī pielāgošana palīdz samazināt enerģijas patēriņu un samazināt latentumu, padarot NPU īpaši efektīvus reāllaika lietojumprogrammām. Tomēr to specializētā dizaina dēļ NPU, integrējot ar dažādām platformām vai programmatūras vidēm, var rasties saderības problēmas.
- Valodu apstrādes vienības (LPU): Jūsu darbs IR Klientu apkalpošana Valodu apstrādes vienība (LPU) ir Groq izstrādāts pielāgots secinājumu dzinējs, kas īpaši optimizēts lieliem valodu modeļiem (LLM). LPU izmanto viena kodola arhitektūru, lai apstrādātu skaitļošanas intensīvas lietojumprogrammas ar secīgu komponentu. Atšķirībā no GPU, kas balstās uz ātrgaitas datu piegādi un Augsta joslas platuma atmiņa (HBM), LPU izmanto SRAM, kas ir 20 reizes ātrāka un patērē mazāk enerģijas. LPU izmanto Temporal Instruction Set Computer (TISC) arhitektūru, samazinot vajadzību atkārtoti ielādēt datus no atmiņas un izvairoties no HBM trūkuma.
Saderības un veiktspējas izaicinājumi
Šī apstrādes vienību izplatība ir radījusi vairākas problēmas, integrējot AI modeļus dažādās aparatūras platformās. Katras apstrādes vienības arhitektūras, veiktspējas metrikas un darbības ierobežojumu atšķirības rada sarežģītu saderības un veiktspējas problēmu klāstu.
- Arhitektūras atšķirības: Katram apstrādes bloku veidam — GPU, TPU, NPU, LPU — ir unikālas arhitektūras īpašības. Piemēram, GPU ir izcili paralēlā apstrādē, savukārt TPU ir optimizēti TensorFlow. Šī arhitektoniskā daudzveidība nozīmē, ka AI modelis, kas precīzi noregulēts viena veida procesoram, var saskarties ar problēmām vai saskarties ar nesaderību, izvietojot to citā procesorā. Lai pārvarētu šo izaicinājumu, izstrādātājiem ir rūpīgi jāizprot katrs aparatūras veids un attiecīgi jāpielāgo AI modelis.
- Veiktspējas rādītāji: AI modeļu veiktspēja dažādos procesoros ievērojami atšķiras. GPU, lai arī jaudīgi, var būt energoefektīvākie tikai dažiem uzdevumiem. Lai gan TPU ir ātrāki modeļiem, kuru pamatā ir TensorFlow, tiem var būt nepieciešama lielāka daudzpusība. NPU, kas optimizēti konkrētiem neironu tīkla slāņiem, var būt nepieciešama palīdzība saistībā ar saderību dažādās vidēs. LPU ar savu unikālo SRAMbalstīta arhitektūra, piedāvā ātrumu un jaudas efektivitāti, taču nepieciešama rūpīga integrācija. Šo veiktspējas rādītāju līdzsvarošana, lai sasniegtu optimālus rezultātus dažādās platformās, ir biedējoša.
- Optimizācijas sarežģītības: Lai sasniegtu optimālu veiktspēju dažādos aparatūras iestatījumos, izstrādātājiem ir jāpielāgo algoritmi, jāpilnveido modeļi un jāizmanto atbalsta rīki un sistēmas. Tas ietver stratēģiju pielāgošanu, piemēram, CUDA izmantošanu GPU, TensorFlow TPU un specializētus rīkus NPU un LPU. Lai risinātu šīs problēmas, ir nepieciešamas tehniskas zināšanas un izpratne par katra veida aparatūras stiprajām pusēm un ierobežojumiem.
Jaunie risinājumi un nākotnes perspektīvas
Lai risinātu problēmas, kas saistītas ar AI izvietošanu dažādās platformās, ir jāpieliek īpašas pūles optimizācijā un standartizācijā. Pašlaik tiek īstenotas vairākas iniciatīvas, lai vienkāršotu šos sarežģītos procesus:
- Vienotie AI ietvari: Pastāvīgi tiek veikti centieni izstrādāt un standartizēt AI ietvarus, kas atbilst vairākām aparatūras platformām. Tādi ietvari kā TensorFlow un PyTorch attīstās, lai nodrošinātu visaptverošas abstrakcijas, kas vienkāršo izstrādi un izvietošanu dažādos procesoros. Šīs sistēmas nodrošina netraucētu integrāciju un uzlabo vispārējo veiktspējas efektivitāti, samazinot vajadzību pēc aparatūrai raksturīgas optimizācijas.
- Sadarbspējas standarti: Iniciatīvas, piemēram ONNX (Atvērtā neironu tīkla apmaiņa) ir izšķiroša nozīme sadarbspējas standartu noteikšanā AI ietvariem un aparatūras platformām. Šie standarti atvieglo vienā sistēmā apmācītu modeļu vienmērīgu pārsūtīšanu uz dažādiem procesoriem. Sadarbspējas standartu izveide ir ļoti svarīga, lai veicinātu AI tehnoloģiju plašāku ieviešanu dažādās aparatūras ekosistēmās.
- Vairāku platformu izstrādes rīki: Izstrādātāji strādā pie uzlabotiem rīkiem un bibliotēkām, lai atvieglotu starpplatformu AI izvietošanu. Šie rīki piedāvā tādas funkcijas kā automatizēta veiktspējas profilēšana, saderības pārbaude un pielāgoti optimizācijas ieteikumi dažādām aparatūras vidēm. Aprīkojot izstrādātājus ar šiem spēcīgajiem rīkiem, AI kopienas mērķis ir paātrināt optimizētu AI risinājumu ieviešanu dažādās aparatūras arhitektūrās.
- Starpprogrammatūras risinājumi: Starpprogrammatūras risinājumi savieno AI modeļus ar dažādām aparatūras platformām. Šie risinājumi pārvērš modeļa specifikācijas aparatūrai specifiskās instrukcijās, optimizējot veiktspēju atbilstoši katra procesora iespējām. Starpprogrammatūras risinājumiem ir izšķiroša nozīme AI lietojumprogrammu nemanāmi integrēšanā dažādās aparatūras vidēs, risinot saderības problēmas un uzlabojot skaitļošanas efektivitāti.
- Atvērtā pirmkoda sadarbība: Atvērtā pirmkoda iniciatīvas veicina sadarbību AI kopienā, lai izveidotu kopīgus resursus, rīkus un labāko praksi. Šī sadarbības pieeja var veicināt ātru inovāciju AI ieviešanas stratēģiju optimizēšanā, nodrošinot, ka attīstība sniedz labumu plašākai auditorijai. Uzsverot pārredzamību un pieejamību, atvērtā pirmkoda sadarbība veicina standartizētu risinājumu izstrādi AI izvietošanai dažādās platformās.
Bottom Line
AI modeļu izvietošana dažādās apstrādes vienībās — neatkarīgi no tā, vai tās ir GPU, TPU, NPU vai LPU — ir saistīta ar savu daļu izaicinājumu. Katram aparatūras veidam ir unikāla arhitektūra un veiktspējas iezīmes, tāpēc ir sarežģīti nodrošināt vienmērīgu un efektīvu izvietošanu dažādās platformās. Nozarei šīs problēmas ir jārisina tieši ar vienotiem ietvariem, savietojamības standartiem, starpplatformu rīkiem, starpprogrammatūras risinājumiem un atvērtā pirmkoda sadarbību. Izstrādājot šos risinājumus, izstrādātāji var pārvarēt šķēršļus starpplatformu izvietošanai, ļaujot AI optimāli darboties jebkurā aparatūrā. Šis progress radīs pielāgojamākas un efektīvākas AI lietojumprogrammas, kas būs pieejamas plašākai auditorijai.
![](https://www.unite.ai/wp-content/uploads/2022/10/join-the-future-newsletter.png)
![](https://www.unite.ai/wp-content/uploads/2024/01/Unite-AI-Mobile-Newsletter-1.png)